AGRICULTURA FRUITA
Sis-cents fructicultors volen arrancar gairebé 1.400 ha amb ajuts públics
Segons les dades de la conselleria d’Agricultura, a l’espera de la resposta de Madrid || Els sindicats reclamen pressupost i apunten a més mesures
![Imatge d’arxiu de fruiters arrancats a Menàrguens.](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/08/64fb1a1240be5.jpeg)
Imatge d’arxiu de fruiters arrancats a Menàrguens.
La conselleria d’Agricultura ha rebut 600 peticions de fructicultors que estarien disposats a arrancar 1.381 hectàrees de fruiters de pinyol amb ajuts públics. Aquest programa, que hauria de cofinançar el ministeri, s’emmarca en el pla de futur del Govern per al sector, immers en una crisi de preus i pèrdues sense precedents des de l’inici del veto rus a productes europeus el 2014.
Amb aquest nombre d’hectàrees, s’ha assolit una xifra propera al 70 per cent de la superfície total a arrancar per al primer dels dos anys en què el pla d’arrancada hauria de ser operatiu, i acredita que la mesura serà efectiva tal com el ministeri d’Agricultura havia plantejat, segons va afirmar ahir la conselleria.
El volum d’hectàrees que s’arrancarien suposen més de 48 milions de quilos de fruita
La proposta de la conselleria es basa en una indemnització de 5.000 euros per cada hectàrea amb una superfície màxima a finançar per titular d’explotació de tres hectàrees. L’amo de la finca es comprometria a no plantar més arbres de les espècies de presseguer, nectarina i paraguaià durant quatre anys a partir de l’accés a aquesta ajuda.
Les organitzacions agràries consultades ahir van coincidir a considerar positiu el nivell d’interès dels agricultors per la possibilitat d’arrancar amb ajudes, però van remarcar que serà necessari pressupost i més mesures per tal de pal·liar la crisi que està travessant aquest sector.
Des d’Unió de Pagesos, Francesc Pena va recordar que el pla es finançaria amb els “ajuts de minimis” (estatals permeses per la Unió Europea). Afirma que si l’Estat hagués traslladat una normativa comunitària, en lloc de tres hectàrees per agricultor, es podria haver arribat a cinc per cada pagès. Considera que si el pla fos una realitat, serien encara més els agricultors que hi estarien interessats. Va demanar al ministeri que “sigui valent” i que articuli un pla per a almenys 3.000 hectàrees, que doni cabuda també als productors aragonesos i als extremenys que disposen de varietats tardanes. Amb tot, creu que seran necessàries altres mesures addicionals per al sector, com el refinançament de crèdits. Des de JARC, David Borda va valorar la possibilitat d’arrancada amb ajuts, però va advertir que no poden adherir finques grans amb visió de futur, per les limitacions a replantar. Va incidir que és necessari un pla de viabilitat per a aquells que volen abandonar l’activitat. En nom d’Asaja, Pere Roqué va incidir en la necessitat que es posin els diners a disposició perquè l’arrancada sigui real.