AIGÜES EMBASSAMENTS LÚDICS
Les peticions per navegar als pantans de Lleida han augmentat un 50% en dos anys
Han passat de les 4.500 sol·licituds l’any 2015 fins a les 6.590 que ja hi ha aquest 2018 || Es dispara l’interès creixent per les activitats nàutiques a les làmines d’aigua idònies per a l’esport
![Un dels embarcadors del pantà de Rialb, amb diverses empreses que ofereixen activitats nàutiques.](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/07/64fa016023bad.jpeg)
Un dels embarcadors del pantà de Rialb, amb diverses empreses que ofereixen activitats nàutiques.
Les demandes per a la navegació als embassaments de Lleida s’han incrementat fins a un 46,44 per cent des de l’any 2015 fins aquest primer trimestre del 2018, segons les dades de la Confederació Hidrogràfica de l’Ebre (CHE). Es tracta dels pantans de Camarasa, Esterri, Oliana, Rialb, Sant Llorenç de Montgai, Talarn, Tavascan, Terradets, la Torrassa, Canelles, Escales i Santa Anna (aquests tres últims compartits amb Osca). La demanda ha passat de les 4.500 sol·licituds el 2015 a les 6.590 que ja s’han registrat fins al passat mes de febrer d’aquest any. Així mateix, des de l’organisme de la conca van apuntar que durant els últims tres anys les sol·licituds han augmentat gràcies a la figura de la declaració responsable que s’aconsegueix fàcilment al simplificar els processos administratius, i perquè els permisos també es tramiten per un període de quatre anys de durada.
La confederació exigeix diversos requisits per navegar com l’obligatorietat de seguir els protocols de desinfecció pel risc de propagació del musclo zebra. D’aquests pantans lleidatans, el de Rialb, Sant Llorenç de Montgai i Talarn estan classificats com a tipus C (amb presència del musclo zebra i desinfecció obligatòria, si no les embarcacions quedarien confinades a la zona). En aquest sentit, l’increment d’aquesta demanda per navegar està directament relacionat amb el creixent interès per les activitats nàutiques a les làmines d’aigua tranquil·les. La majoria d’embassaments i rius de Lleida són idonis per a la pràctica d’aquest tipus d’activitats, a més de la pesca i esports d’aigua.
De fet, a la província de Lleida, més d’una trentena de firmes es dediquen a explotar turísticament els pantans amb una oferta variada tant en aigües tranquil·les com aigües braves, de manera que se supera el centenar d’activitats que s’ofereixen. Bàsicament, es tracta d’empreses o particulars que volen disfrutar de la navegació en caiac, canoes, taules, petites embarcacions a vela i esquí aquàtic. L’explotació turística de les aigües dels pantans representa també una oportunitat econòmica a les zones d’interior que tenen un embassament.
més de 3 milions en embassaments i canals
La Confederació Hidrogràfica de l’Ebre (CHE) ha licitat el manteniment de les preses dels pantans d’Oliana i Rialb, en el curs del Segre, així com de les zones regables de Raimat i Fraga del Canal d’Aragó i Catalunya, una actuació que costarà 3.250.000 euros i té un termini de dos anys. Pel que fa als embassaments, els treballs als dics inclouen reparacions i adequacions tant al cos de la presa, els sobreeixidors, la conca esmorteïda, la corona, galeries i junta, així com la millora de les xarxes d’aigua i sanejament. També es faran neteges als sistemes de drenatge i als dipòsits, injeccions impermeabilitzants i perforacions per col·locar sistemes d’auscultació, així com consolidació de talussos i contenció de despreniments.
Pel que fa a l’Aragó i Catalunya, les actuacions se centren a condicionar els revestiments dels caixers (parets laterals) i les soleres (fons) trencades de les canalitzacions. Per portar a terme aquestes actuacions, s’optarà per reposar-los totalment amb prèvia demolició i sanejament, o bé per reparar-los mitjançant la injecció de formigó (gunitat).
Es consolidaran els terrenys on s’assenten les obres i es netejaran les estructures utilitzant aigua a pressió, tant al canal com als col·lectors, per a la retirada de llots. També es retirarà la vegetació. Una altra de les actuacions previstes és el condicionament de camins de servei i banquetes que s’han anat degradant formant-se sots i clots. L’objectiu és anivellar el ferm, i netejar els marges i les cunetes on sigui necessari.
Val a recordar que l’última assemblea del Canal d’Aragó i Catalunya va donar llum verda a la construcció d’una canonada de sis quilòmetres que sortirà de la séquia de la Mola i que permetrà la supressió de quatre estacions de bombatge, ja que l’aigua es canalitzarà per gravetat fins a les finques, la qual cosa comportarà un estalvi de 600.000 euros a la factura energètica. Costarà cinc milions.
Segueixen creixent les reserves d’aigua a Lleida Els pantans del Pirineu i el Prepirineu de Lleida ja augmenten les reserves hídriques a causa de l’increment de cabals dels rius a les cotes altes, un fet que se suma al desglaç i la pluja a les cotes altes dels últims dies. En aquest sentit, l’embassament d’Oliana està al 66,5% de la capacitat, Rialb al 71,5%, Sant Llorenç de Montgai al 94,9%, Talarn al 57,7% i Camarasa al 96,1%, i al seu torn els d’Escales i Canelles també superen el 52 per cent de la capacitat. Així mateix, l’embassament de Rialb ha guanyat durant aquesta última setmana fins a 21,89 hectòmetres cúbics i el de Canelles, més de quinze hectòmetres.
![Un dels embarcadors del pantà de Rialb, amb diverses empreses que ofereixen activitats nàutiques.](https://imagenes.segre.com/files/image_414_276/uploads/2023/09/07/64fa01625fb2f.jpeg)
Un dels embarcadors del pantà de Rialb, amb diverses empreses que ofereixen activitats nàutiques.