AIGÜES GESTIÓ
La CHE expedienta en cinc anys 185 empreses i consistoris a Lleida, un 14% per abocaments
L’ACA admet també a Lleida 37 requeriments per minimitzar o corregir cabals en curs públic
![La depuradora d’Alcoletge, paralitzada el 2012.](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/09/64fc1f7c35e0f.jpeg)
La depuradora d’Alcoletge, paralitzada el 2012.
La Confederació Hidrogràfica de l’Ebre ha incoat en els últims cinc anys 185 expedients sancionadors a Lleida, 36 dels quals l’últim any, segons figura a la memòria de l’organisme de conca referent al 2018. En el conjunt de l’Ebre i els seus afluents van ser 908 expedients oberts l’any passat, tant a ajuntaments com a particulars i empreses. Al voltant d’un 14% dels expedients es van obrir contra abocaments contaminants, un percentatge que pot extrapolar-se a Lleida, situada a la conca catalana de l’Ebre.
Tanmateix, la major infracció detectada va ser la derivació o aflorament d’aigua (extracció a la superfície d’aigües subterrànies) il·legals, cosa que va suposar l’any passat l’inici de 158 expedients sancionadors a tot l’Ebre.
Lleida té un centenar de sistemes de sanejament però des del 2015 no se’n construeix cap
En segon lloc, amb 147 casos registrats, la infracció més important va ser a causa d’obres sense autorització preceptiva de l’organisme de conca, i en tercer lloc (132) van ser els abocaments il·legals en aigües públiques.
En l’últim lustre, segons dades de la CHE, el 2016 va ser l’any en què es van aixecar un major nombre d’expedients, amb un total de 47. El 2017 van ser 45, 29 el 2015 i 28 el 2014.
Per al conjunt de la conca, altres causes que deriven en procediment de multa són els abocaments de residus sòlids, la navegació en curs públic sense permís (vegeu SEGRE d’ahir), la invasió de curs públic o la tallada de vegetació. Els procediments d’infracció a Lleida són els més nombrosos de Catalunya (52 en total), ja que tot el territori lleidatà s’ubica a la conca de l’Ebre (com a bona part del de Tarragona).
L’Agència Catalana de l’Aigua, que depèn de la Generalitat, té el seu propi registre de denúncies (moltes de les quals coincideixen amb les de la CHE) i estima que entre el 2017 i el que va del 2019 s’han dut a terme fins a 37 requeriments a Lleida per fets vinculats al bon estat de les aigües.
En concret, segons fonts de l’organisme de conca català, s’ha requerit per a la minimització, la reducció d’aigües blanques o perquè un ajuntament intervingui sobre abocaments industrials de la seua competència que es produeixen en la xarxa de clavegueram.
A Lleida hi ha actualment un centenar de depuradores que sanegen les aigües d’un 80% de la població. El 20% restant figura en part en dos plans de l’ACA el 2021 i el 2027. Una de les últimes depuradores a posar-se en marxa a Lleida va ser la d’Alguaire, l’any 2015.
El 2011, el procés de sanejament cobria al 75% de la població a Lleida després que aquell any i l’anterior es posessin en marxa fins a quinze depuradores. En canvi, en els últims vuit anys a penes s’ha avançant.
Un 80% de la població té sistemes de depuració Lleida compta actualment amb al voltant d’un centenar de depuradores (a Catalunya n’hi ha 500) que sanegen les aigües d’un 80% de la població. Tanmateix, les últimes depuradores es van estrenar a Lleida el 2015 (Alguaire i Térmens) i des d’aleshores només n’hi ha una en l’horitzó, la d’Alcoletge, les obres de la qual es van paralitzar el 2012 i segueix en l’aire.