Eusebi Ayensa i Francesc Pastor guanyen els premis literaris de Lleida
![Els guanyadors dels premi literaris de Lleida s'han donat a conèixer aquest divendres al migdia en roda de premsa.](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/08/64fb5c7dbafd7.jpeg)
Eusebi Ayensa i Francesc Pastor guanyen els premis literaris de Lleida
El figuerenc exdirector de l'Institut Cervantes d'Atenes, Eusebi Ayensa, ha resultat guanyador del 38è Premi d'assaig Josep Vallverdú amb 'De l'una a l'altra riba (Un homenatge a Grècia)'. El mateix autor ha destacat que es tracta d'una barreja d'assaig històric que aborda les relacions culturals catalano-gregues en un moment en que els instituts veuen amenaçades assignatures com les de llatí i grec per la nova reforma educativa que s'està plantejant. El 26è Premi de poesia Màrius Torres ha estat per Francesc Pastor, un mestre de Mutxamel, al País Valencià, que ha presentat l'obra 'Ànima', un llibre de poemes que busca la "introspecció" de la persona al llarg del temps. Enguany s'han presentat un total de 52 originals als Premis Literaris, que s'entregaran aquest vespre en una gala al Mercat del Pla.
Ayensa ha explicat que ja al pròleg de l'assaig arrenca indicant que es tracta d'un llibre "difícil de definir" fins i tot per ell mateix. En essència busca reivindicar les nostres arrels mediterrànies en la idea que "Catalunya serà mediterrània o no serà". Així, ha afegit que es tracta d'un assaig històric però també és un llibre de memòries d'ell mateix com a gestor de l'Institut Cervantes d'Atenes entre els anys 2007 i 2012.
En aquest sentit, Ayensa ha fet referència al relat sociològic que es pot apreciar en l'assaig, ja que en aquella època Atenes vivia uns moments difícils, amb manifestacions i moltes càrregues policials, ja que per Europa, arran de la crisi econòmica, Grècia es veia com una "vergonya" i es qualificava els seus habitants de "dropos i inútils". Ayensa no estava d'acord en aquesta definició dels grecs i considera que el país estava vivint una situació extrema, "morint-se d'Alzheimer" perquè es va oblidar del seu passat. Segons l'autor, s'havien oblidat que havien estat el "far que il·luminava culturalment Europa" i per això ha volgut recuperar aquests lligams amb Catalunya i ajudar als grecs a sortir d'aquest atzucac per un moment, des d'Empúries fins als temps moderns.
De la seva banda, Francesc Pastor ha volgut posar en valor la importància de la poesia que pren rellevància amb el Premi Màrius Torres, ja que la "revitalitza". La seva és una obra que recull poemes que busquen la introspecció de la persona al llarg del temps. El títol 'Ànima' vol reflectir, segons Pastor, allò que una persona busca després de molts anys de la seva vida, buscant dins seu el que hi ha. L'autor ha explicat que ha intentat buscar el resultat d'aquesta "exploració" dins de cadascú de nosaltres.
Pastor també considera que la poesia és el gènere literari menys rellevant i per això ha dit que ell sempre intenta que estigui present. En la seva vessant de mestre, intenta que els seus alumnes la coneguin i visquin la poesia. Pastor ha afegit que no entendria la vida sense poesia i per això ha destacat que li ha suposat una gran satisfacció rebre el premi.
Els secretaris dels jurats dels dos premis han donat a conèixer els noms en l'acte que s'ha fet al Saló de Sessions de la Paeria, amb la presència del paer en cap, Miquel Pueyo, i la vicepresidenta de la Diputació, Estefania Rufach. L'acte de lliurament estrena un nou escenari al Mercat del Pla amb l'espectacle multidisciplinari 'CONREUS / COLLITES: escriure de la terra, llaurar la pàgina'. Vol ser un espectacle homenatge a la terra i a la literatura, on la música, la imatge, l'escenografia i la paraula en seran els protagonistes.