LITERATURA RECONEIXEMENT
Maria Barbal rep el Premi Comte d'Urgell de Balaguer
Guardonada per la seua trajectòria i el compromís amb la llengua catalana || L'escriptora agraeix aquesta distinció “de la meua terra”
![Maria Barbal, ahir després de rebre el premi, amb les autoritats i l’escriptor Josep Vallverdú.](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/09/64fc9a0bba541.jpeg)
Maria Barbal, ahir després de rebre el premi, amb les autoritats i l’escriptor Josep Vallverdú.
L’ajuntament de Balaguer va entregar ahir a l’escriptora Maria Barbal el XXXII Premi Comte Jaume d’Urgell, distinció amb què la capital de la Noguera reconeix l’exemplaritat de la trajectòria i força cultural de persones i entitats dels territoris de parla catalana. Guardonada l’any passat, l’acte d’entrega de la distinció es va ajornar el juny passat fins al novembre per la Covid, però l’escriptora de Tremp no va poder venir aleshores a Balaguer per qüestions d’agenda. L’entrega del premi, al Casal Cívic, va comptar també amb una lectura de fragments de Pedra de tartera, el gran èxit novel·lístic amb què es va donar a conèixer el 1985, acompanyada per dansa a càrrec de La Xemeneia.
Barbal va explicar amb emoció que “és el moment de la vida en què es tracta de recollir el que s’ha sembrat”. Va afegir que, “sent un premi de la ciutat de Balaguer, és un premi de la meua terra, cosa que li aporta unes connotacions més importants que quan es tracta d’una mica més general o d’altres llocs”. També va tenir paraules per a la situació actual del català, que va definir de “moment crític i trist”.
En aquest sentit, va recordar que ella havia exercit de professora de català en un institut i “ara ens trobem amb unes dificultats que se sumen a un corrent general d’oblit de la llengua, sobretot a les grans ciutats, que deixen la situació del català en una posició molt difícil”.L’alcalde de Balaguer, Jordi Ignasi Vidal, va afegir pel que fa a la immersió lingüística i a la polèmica del 25% de castellà a les classes que “el fet de donar la raó a certes petites persones per raons més polititzades que no d’educació respon a la intenció d’apretar, com va dir un dels partits que més estrenyen, perquè el català torni a les masies i deixi els carrers, i aquesta situació hauria de revoltar-nos a tots”.