HISTÒRIA MOSTRA
Làpida romana del Pallars en una exposició a Barcelona
Una inscripció de Gavet de la Conca, al Museu d'Arqueologia de Catalunya
D'un centurió nascut a Aeso al segle I dC
![Inscripció romana pallaresa.](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2024/05/23/664ebabe049ff.jpeg)
Inscripció romana pallaresa.
El Museu d’Arqueologia de Catalunya (MAC), a la seu de Montjuïc, a Barcelona, exhibeix des del cap de setmana passat l’exposició Imperivm. Històries romanes, amb més de dos-centes peces de l’època romana conservades en aquest equipament. Entre aquestes destaca el fragment d’una làpida d’un pedestal de Lucius Aemilius Paternus, un centurió romà que va nàixer al segle I dC a Aeso, l’actual Isona, al Pallars Jussà, que compta amb una plaça dedicada a la seua memòria. És el protagonista d’una d’aquestes històries romanes a partir de les quals l’exposició prova de respondre preguntes com què se’n va fer de l’imperi romà, quines característiques polítiques, econòmiques, socials i culturals el van estructurar, van caracteritzar i van cohesionar al llarg del temps o quin llegat ens ha deixat Roma.
Lucius Aemilius Paternus va participar en les dos guerres de Dàcia (a l’actual Romania) entre els anys 101 i 104, i a la Partia (actual Iran), el 115. Va ser condecorat en tres ocasions amb cadenes i un braçalet d’or per l’emperador Trajà pel seu gran valor i fidelitat demostrats a les seues accions. El fragment d’aquesta làpida pertany a un pedestal que ell va dedicar al seu germà gran, Marcus Aemilius Fraternus, procedent del petit nucli del Perolet, a Gavet de la Conca. El museu barceloní també conserva un altre pedestal, procedent de Covet, al municipi d’Isona i Conca Dellà, dedicat a la seua figura per la seua filla, Atilia Vera.Pensada per interessar i atreure un ampli ventall de públics, Imperivm incorpora videomappings, vídeo immersiu de 360 graus i nombrosos recursos audiovisuals d’última generació, així com recursos accessibles, a més de proposar activitats culturals i educatives. L’exposició constitueix la primera etapa d’un important procés de transformació museogràfica global del MAC, que es desenvoluparà durant els propers tres anys per presentar també de forma renovada les col·leccions prehistòriques i de l’època ibèrica.