ECONOMIA PREVISIONS
El Govern central preveu augmentar la pressió fiscal en 26.000 milions en 4 anys
Segons el Programa d’Estabilitat 2019-2022 enviat a Brussel·les, que recolzarà a través d’impostos com la taxa Google o una pujada de l’IRPF || A més, retarda l’equilibri pressupostari al 2022
![Imatge d’arxiu d’una reunió del Consell de Ministres del Govern de Pedro Sánchez.](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/08/64fac7e2ab346.jpeg)
Imatge d’arxiu d’una reunió del Consell de Ministres del Govern de Pedro Sánchez.
El Govern socialista de Pedro Sánchez preveu augmentar la pressió fiscal en uns 26.000 milions d’euros, fins al 37,2 per cent, en els pròxims quatre anys. Així ho inclou el Programa d’Estabilitat 2019-2022 remès per l’Executiu dimarts a Brussel·les, en la qual manté les previsions de creixement, exercici per al qual ajorna aconseguir equilibri pressupostari, ja que preveu un dèficit del 2 per cent aquest exercici, de l’1,1 per cent el 2020 i del 0,4 per cent el 2021.
Segons recull aquest document, l’Executiu socialista planeja un augment de la pressió fiscal, de manera que s’elevarà del 35,7 per cent d’aquest any al 36,5 per cent el 2020, per continuar pujant el 36,9 per cent el 2021 i tancar el període en el 37,3 per cent l’any 2022. Això implica una alça d’al voltant de 26.000 milions d’euros en el període.
El Govern ha presentat a la Comissió Europea el programa d’estabilitat 2019-2020
El Pla d’Estabilitat recull les noves mesures fiscals incloses ja al projecte de Pressupostos de l’any 2019 i que l’Executiu xifra en un total de 5.654 milions d’euros, com l’augment de Societats, la rebaixa del tipus per a pimes, l’augment de l’IRPF, la fiscalitat verda, la rebaixa de l’IVA en els serveis veterinaris i del llibre electrònic, l’increment de Patrimoni i la creació de la denominada taxa Google i la taxa Tobin, a banda de les mesures per a la lluita contra el frau.
Les projeccions de l’Executiu socialista apunten que els ingressos públics augmentaran i la despesa pública es reduirà lleugerament fins al 39 per cent, i el 41 per cent del Producte Interior Brut (PIB), respectivament.
Aquest esforç de consolidació fiscal es mantindrà fins al final del programa d’Estabilitat, de manera que, el 2022, els ingressos públics i la despesa pública en termes del Producte Interior Brut s’aproximaran al 41 per cent.
D’aquesta manera, el Govern preveu augmentar la despesa només una dècima en protecció social, fins al 16,9 per cent del PIB, i la mantindrà en Defensa (0,9 per cent del PIB), ordre públic i seguretat (1,8 per cent), protecció del medi ambient (0,9 per cent), habitatge (0,4 per cent), salut (6 per cent), activitats recreatives, cultura i religió (1,1 per cent) i educació, i només l’abaixarà en serveis públics generals (5,4 per cent) i assumptes econòmics (3,6 per cent).
De cara a l’any que ve, projecta una reducció de la despesa de tres dècimes, fins al 40,7 per cent.
Estima que l’atur arribarà a baixar el 10 per cent el 2022 El Govern en funcions preveu que el ritme d’avanç de l’ocupació equivalent a temps complet creixerà un 2,1 per cent aquest any, i es moderarà a l’1,8% el 2020; a l’1,7% el 2021, i a l’1,6% el 2022, de manera que la taxa d’atur tancarà el 2019 en el 13,8%, i disminuirà al 12,3%, a l’11% i al 9,9% en els tres exercicis següents. Amb el Programa d’Estabilitat, el Govern ha remès a Brussel·les el Pla Nacional de Reformes, i entre les mesures més destacades figura la reducció del nombre de contractes a tres (indefinit, temporal estructural i formatiu) i la posada en marxa gradual de sistema de comptes individuals de capitalització (motxilla austríaca). Aquest fons permetrà als treballadors fer efectiu l’abonament de les quantitats acumulades al seu favor en els casos d’acomiadament improcedent, de mobilitat geogràfica, per al desenvolupament d’activitats de formació o en cas jubilació.