UE POLÍTICA AGRÀRIA
Von der Leyen estudiarà donar més ajuda PAC a explotacions petites
Partint d'un informe de representants del sector agrari que ella mateixa va demanar
![](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2024/09/05/66d9265af407c.jpeg)
Von der Leyen va rebre l’informe del sector de mans de Peter Strohschneider. - WIKTOR DABKOWSKI / ZUMA PRESS WIRE / DPA
La presidenta de la Comissió Europea, Ursula von der Leyen, s’ha compromès a estudiar la introducció del principi de degressivitat en la pròxima reforma de la Política Agrària Comuna (PAC), és a dir, que les explotacions agroramaderes de menor mida rebin més partida d’ajuts per abandonar el sistema de pagaments que premia la mida. Així ho va assenyalar ahir després de rebre l’informe final del Diàleg Estratègic sobre el Futur de l’Agricultura de la UE, entregat pel president del grup, el professor Peter Strohschneider, que inclou suggeriments elaborats per 29 participants de sectors agroalimentaris europeus, societat civil, comunitats rurals i món acadèmic que guiaran el treball de la Comissió a l’hora de donar forma a aquestes polítiques.
L’informe emplaça Brussel·les que durant la pròxima reforma de la PAC se centri a proporcionar ajuda socioeconòmica als agricultors que més ho necessiten, promoure resultats socials i de benestar animal per a la societat i reforçar les condicions propícies perquè les zones rurals, a més de treballar per reforçar el paper del sector primari en la cadena de valor alimentària. Aquesta recomanació persegueix adaptar i orientar millor els pagaments d’ingressos de la PAC que reben els ramaders a través d’una avaluació que ha d’incloure mesures com els mecanismes redistributius, la limitació i la degressivitat, perquè la quantia de l’ajuda sigui inversament proporcional a la mida de l’explotació.El document també proposa un augment “substancial” del suport financer anual a les accions mediambientals i climàtiques al llarg dels dos següents períodes de la PAC, partint de l’assignació actual del pressupost destinada als règims ecològics i als instruments agroambientals i climàtics, així com un canvi cap a dietes més sanes i sostenibles després de constatar la creixent demanda entre els consumidors d’alternatives vegetals a la carn.Una altra de les recomanacions dels experts reclama a Brussel·les que es tinguin en compte les complexes especificitats de l’agricultura i del sector agroalimentari en general en les relacions comercials mundials, com és el cas de l’acord arribat amb Mercosur.