HABITATGE PRESTACIONS
Prop de 4.000 llars de Lleida reben una ajuda per poder pagar el lloguer o la hipoteca
Concedides per la Generalitat per mantenir o accedir a un habitatge i atorgades segons els ingressos familiars || Més de 400 són perquè inquilins de pisos públics puguin costejar les quotes
![Pis de lloguer ubicat a la rambla Ferran de Lleida.](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/06/64f8a5f0e825a.jpeg)
Pis de lloguer ubicat a la rambla Ferran de Lleida.
La Generalitat de Catalunya va concedir un total de 3.825 ajuts per costejar el preu de l’habitatge a famílies vulnerables de Ponent durant l’últim any, entre les prestacions ordinàries per pagar el lloguer i la hipoteca a fi que puguin mantenir el seu pis (3.211 amb un import de gairebé cinc milions d’euros); prestacions per saldar el deute acumulat per impagament de lloguer o quota d’hipoteca i evitar, així, el risc de desnonament (182 ajuts) i les 432 restants per abonar el lloguer d’habitatges del parc públic de la Generalitat (amb una dotació de 667.243 euros).
Val a destacar que gairebé el 85 per cent de les prestacions van ser atorgades famílies del pla, ja que el gruix de la població es concentra en aquestes comarques.
Els diferents tipus d’ajuts i imports s’atorguen segons els ingressos i la situació de cada usuari i es concedeixen en diferents convocatòries. Així, per exemple, per a les famílies amb deute acumulat, la prestació consisteix a pagar el deute (d’un màxim de 3.000 euros) i dotze mesos de subvenció per part del lloguer (amb un límit de 2.400 euros anuals).
En el conjunt de Catalunya es van atorgar 2.891 ajuts urgents. Un 30 per cent dels beneficiaris estaven treballant, la qual cosa es podria relacionar amb la precarietat laboral o amb contractes a mitja jornada o inestables, mentre que gairebé un de cada deu són pensionistes o jubilats. Consistoris i Generalitat també gestionen i adjudiquen vivendes a persones i famílies en risc d’exclusió social a través de la Taula d’Emergència.
En el cas de Lleida capital, la formen l’Empresa Municipal d’Urbanisme, Serveis Socials i representants de l’Agència Catalana de l’Habitatge i van adjudicar l’any passat 90 pisos. El temps mitjà de resolució dels expedients, que es valoren de forma individual en una reunió mensual, és de tres mesos a Catalunya. No obstant, algunes entitats asseguren que hi ha casos que esperen més d’un any (vegeu el desglossament).
Pisos d’emergència social sense mobles ni proveïmentAlguns pisos adjudicats a través de la taula d’emergència social a persones en risc d’exclusió social són entregats sense mobles i sense l’alta als subministraments bàsics d’aigua, gas i llum. Així ho van indicar fonts del departament de Governació, Administració Pública i Habitatge de la Generalitat que van subratllar, tanmateix, que les persones beneficiàries d’aquests habitatges solen rebre paral·lelament ajuts dels Serveis Socials. “L’alta del subministrament ha de fer-se a nom de l’usuari”, van detallar, mentre que recordaven que el preu del lloguer és simbòlic i proporcional als seus ingressos, “perquè es coresponsabilitzin de cuidar-lo”.