TRIBUNALS SENTÈNCIA
El jutge obliga una dona a compartir la maternitat amb la seua excompanya
Una lleidatana podrà figurar com a mare del fill biològic de la seua excompanya després que l’Audiència de Lleida li reconegués aquest dret. El menor, nascut gràcies a la reproducció assistida, s’haurà d’inscriure amb el cognom de les dos, ja que el tribunal anteposa el benestar del petit, que considera les dos dones com les seues mares.
![Imatge d’arxiu de la manifestació amb motiu del Dia de l’Orgull LGTBI l’estiu passat a Lleida.](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/06/64f8bd91e79aa.jpeg)
Imatge d’arxiu de la manifestació amb motiu del Dia de l’Orgull LGTBI l’estiu passat a Lleida.
L’Audiència de Lleida ha concedit a una lleidatana la maternitat del fill que va concebre amb la seua companya abans que la unió es trenqués. El tribunal revoca, a instàncies de la Fiscalia i de la demandant, la decisió d’un jutjat de primera instància que havia rebutjat la demanda de la mare no biològica anteposant el benestar del nen, ara de 9 anys, i reconeix les dos dones com les seues mares. Segons exposa la sentència, les dones estaven registrades com a parella de fet quan, el 2006, van decidir de mutu acord anar a una clínica de reproducció assistida.
Al primer centre, van firmar diversos documents de consentiment en què la demandant firma en qualitat de parella femenina, amb el vistiplau de la mare biològica. Al no poder concebre, la parella decideix canviar de clínica, però en aquest cas el centre no disposa de certificats per a parelles del mateix sexe. Aquest document és necessari per inscriure el fill amb dos mares al Registre Civil (vegeu el desglossament). Finalment, la parella va concebre un fill que va nàixer el 2008, però no es va inscriure al Registre com a fill de les dos mares amb la promesa que la progenitora no biològica podria iniciar el procés d’adopció posteriorment, cosa que no va passar.
Justícia va rectificar i va inscriure el fill d’una parella que es va negar a aportar el document
No obstant, l’Audiència Provincial considera que la mare biològica va donar diverses vegades el consentiment exprés i que la seua exdona va estar implicada en tot el procés de fecundació, embaràs i naixement del nen. La parella no es va separar fins que el petit tenia vuit anys i, segons la sentència, diu “mama” a les dos. El tribunal té en compte el testimoni de veïns i del centre escolar, que manifesten que les dos dones es cuidaven d’ell, el portaven al col·legi i “realitzaven les dos totes les funcions pròpies d’una mare”. Insisteix que no atorgar la maternitat a la demanda seria perjudicial per a la vida emocional del nen i que les dos tenen aquest dret. A més, insta el Registre Civil a inscriure’l amb el cognom de les dones. La sentència de l’Audiència no és ferma, ja que la mare biològica ha recorregut contra la resolució davant del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC).
La sentència de l’Audiència Provincial es basa en el Codi Civil de Catalunya, que estableix la maternitat en relació amb la dona que consent l’aplicació de tècniques de reproducció assistida a la seua parella, ja estiguin casades o sigui una unió de fet. La llei catalana estableix que la maternitat deriva del mer consentiment per a la procreació assistida de la seua parella, encara que només la que concebi serà la mare biològica.
L’ordenació jurídica de Catalunya recorda que aquest concepte no és nou, ja que es considera aquesta relació quan és una parella heterosexual la que concep a través de tècniques de reproducció assistida. D’aquesta manera, els fills nascuts de la fecundació assistida de la mare amb fills de l’home o de la dona que l’ha consentit expressament en un document d’un centre autoritzat o en un document públic. En el cas de la sentència, el nen no estava inscrit al Registre Civil de Lleida com a fill de les dos, però el tribunal no ha dubtat que la parella que va consentir la procreació també és la mare del nen.
Aquest certificat de fecundació va ser molt polèmic fa un any, després que el Registre Civil de Dénia denegués a una parella registrar el fill com a fill de les dos, malgrat que ja en tenien dos més en comú.
Després de recollir més de 100.000 signatures de suport, el Registre Civil va rectificar i va inscriure el fill de la parella com a fill de les dos, com ho eren des del naixement els seus dos germans. Per a la parella, l’exigència d’aquest certificat era una “discriminació” en relació amb les parelles heterosexuals. Hi ha certa confusió a l’hora d’inscriure un fill d’una parella del mateix sexe, ja que la llei estableix l’obligació d’aquest document, encara que als requisits de la pàgina web del ministeri de Justícia no hi apareixen.