El Parc de l'Alt Pirineu s'amplia en 9.466 hectàrees i voreja les 80.000
![Vista de Civís, una de les zones d'ampliació del parc.](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/06/64f8a89933716.jpeg)
Vista de Civís, una de les zones d'ampliació del parc.
El Consell Executiu va aprovar ahir l’ampliació del Parc Natural de l’Alt Pirineu amb 9.466 noves hectàrees als municipis d’Alins, Alt Àneu, Farrera, Llavorsí, Soriguera, Rialp i les Valls de Valira. Aquest espai protegit assoleix així una superfície de 79.317 hectàrees coincidint amb el quinzè aniversari, una extensió més gran de la que s’havia plantejat inicialment, una mica més de 76.000. La Generalitat va culminar així un projecte que va iniciar la seua etapa el 2012 i va quedar paralitzat els últims tres anys. La nova delimitació incorpora al parc espais ja protegits amb figures com el PEIN i la Xarxa Natura. La proposta inicial de la Generalitat concentrava el creixement a Alins, Alt Àneu, Soriguera i les Valls de Valira, amb un total de 6.521 noves hectàrees.
L’ampliació aprovada ahir incorpora a més 2.093 hectàrees a Rialp i 874 a Llavorsí, en tots dos casos a petició dels ajuntaments. El primer edil de Rialp, Gerard Sabarich, va expressar la seua confiança en el fet que ampliar la superfície de parc en el municipi es tradueixi en més recursos per al sector ramader i per al manteniment de pistes. En la mateixa línia es van expressar altres alcaldes dels municipis inclosos a Parc Natural, que van incidir a més en la necessitat d’un finançament adequat per aquest espai protegit. En aquest sentit, la Secretària de Medi Ambient i Sostenibilitat, Marta Subirà, va expressar la seua confiança en un augment dels recursos per al parc després de tres anys d’escassetat de fons i de personal. Va apuntar que els municipis podran beneficiar-se d’ajuts a la ramaderia i d’actuacions forestals. Va afegir que aquest espai protegit va rebre 314.000 visitants l’any passat, amb un impacte econòmic que va estimar en catorze milions d’euros.
Frenar la mina de tungstè
Per la seua part, la presidenta de l’EMD d’Isil i Alós, Sofia Isús, va expressar el seu desig que l’ampliació del parc contribueixi a frenar el polèmic projecte per a una mina de tungstè a l’entorn de Salau. “Ara tenim més del 90% de la nostra superfície al parc i aquest ha de posicionar-se”, va dir.