L’Eix Comercial de Lleida resisteix i es diversifica amb nous tipus de negocis
Celebra els 25 anys de la Federació de Comerciants amb activitats i sortejos
![](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/10/28/653c9cf7b6489.jpeg)
Diverses nenes i un nen fent de maniquins a l’aparador d’una botiga de roba infantil
L’Eix Comercial de Lleida es reivindica com la zona amb més atractiu comercial de la ciutat i destaca que, després de la cruesa de la pandèmia, torna a estar en plena esplendor. Així ho va indicar ahir la presidenta de la Federació d’Associacions de Comerciants de l’Eix, Montse Eritja, en la celebració del 25è aniversari de la constitució d’aquesta entitat, que va suposar una suma d’esforços per impulsar el principal “centre comercial a l’aire lliure” de la capital, amb els seus 3,5 quilòmetres de botigues. Per commemorar aquesta efemèride, els comerciants van preparar una vintena d’activitats als carrers que formen l’Eix, així com descomptes i sortejos entre els clients. Hi va haver un espectacle de màgia itinerant, balls country i swing, taller de caricatures, titelles, contacontes, trobada de gegants i música a càrrec de Good Rocking Tonight, el cantant Lluís Sánchez, el grup Los Hernández i Pixie Dixie.
Eritja va apuntar que estan associats un centenars d’establiments, al voltant d’un terç del total de l’Eix, i va detallar que es tracta tant de botigues locals com de franquícies, que en alguns casos són dirigides per empresaris o emprenedors lleidatans. Va assenyalar també que la tipologia d’establiments s’ha diversificat els últims anys, amb botigues especialitzades, restauració i empreses de serveis. “Tenim botigues que fa un temps ni imaginàvem, com de tatuatges”, va indicar, i va subratllar que el petit comerç és “resilient” i té “més cintura” per adaptar-se a les noves formes de consum.
La presidenta de l’Eix es va mostrar optimista respecte al futur d’aquesta zona i va destacar que al carrer Major o a Portaferrissa amb prou feines hi ha locals buits, encara que va reconèixer que als extrems, com Magdalena o part de Blondel, n’hi ha més. No obstant, creu que s’acabaran ocupant perquè són locals “nous i grans”.
Així mateix, veu com a reptes a afrontar la falta de relleu generacional, la digitalització i la sostenibilitat, i va apuntar la necessitat d’habilitar més aparcaments dissuasius i reforçar el servei d’autobús urbà per facilitar que els clients puguincontinuar arribant a l’Eix quan la Zona de Baixes Emissions projectada sigui una realitat. A més, creu que una gran zona comercial als afores de Lleida seria perjudicial per al comerç del centre. “Sempre s’ha parlat que anirien bé dos motors comercials, un a cada punta de l’Eix. Cal ser coherent, i si s’aposta per Lleida, no crear zones comercials fora”, va argumentar, amb referència al projecte de Promenade Lleida a Torre Salses. Per la seua part, l’alcalde de Lleida, Fèlix Larrosa, va considerar que l’aliança entre els diferents carrers comercials de l’Eix s’ha de “reforçar amb projectes d’àmbit urbanístic i de màrqueting” i va assegurar que la Paeria apostarà per la regeneració urbana d’aquesta zona. Com a exemples, va esmentar la recuperació de les termes romanes de Cardenal Remolins, la reconversió del Teatre Principal o l’aprofitament de solars del carrer Sant Antoni.