FRANÇA LABORAL
Els funcionaris francesos tensen la lluita contra les reformes de Macron
Per la promesa de la reducció de plantilla
![Un moment de la protesta contra el Govern de Macron a Niça.](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/09/64fc2d14bb98d.jpeg)
Un moment de la protesta contra el Govern de Macron a Niça.
Els funcionaris francesos, que representen prop d’una cinquena part dels treballadors gals, van tensar ahir la lluita social contra les reformes econòmiques del president, Emmanuel Macron, en una jornada de vaga que va unir, per primera vegada en deu anys, tots els sindicats dels empleats públics. Després de les protestes amb desigual seguiment i la vaga general del setembre, l’aturada i les manifestacions d’ahir, que van unir les nou centrals sindicals del funcionariat, plasmen el creixent malestar per les mesures d’estalvi del Govern francès, instal·lat fa només cinc mesos.
La vaga, que va convocar 5,5 milions de treballadors de l’Estat, locals i regionals i dels hospitals, va pertorbar els serveis públics, sobretot el dels transports i l’ensenyament. Un 30 per cent dels vols als principals aeroports francesos es va cancel·lar, d’acord amb la direcció general de l’Aviació Civil (DGAC), i un 17,5 per cent dels professors va secundar la vaga, segons va assenyalar el ministeri d’Educació francès.
El 30% dels vols es van cancel·lar, cosa que va afectar l’activitat d’aeroports com el del Prat
A la manifestació de París, les autoritats van calcular una participació de 26.000 persones, mentre que, per la seua banda, el sindicat CGT va parlar de setanta protestes a tot França amb uns 400.000 assistents.
La supressió de 120.000 llocs de treball fins al 2022, la discriminació fiscal en l’augment d’impostos respecte del sector privat i l’enduriment dels accessos a les baixes laborals són alguns dels punts de protesta dels sindicats.
Al voltant d’un 20 per cent dels empleats gals són treballadors de les administracions públiques, al davant de la mitjana dels països de l’OCDE (entorn del 15 per cent), i la seua remuneració va absorbir l’any 2014 el 5,7 per cent del producte interior brut francès.