CONFLICTE INSTITUCIONS
Rússia i la Xina recolzen Maduro mentre la cúpula militar qualifica Guaidó de “colpista”
Sánchez advoca per unes eleccions “lliures” i els EUA sol·liciten reunir el Consell de Seguretat de l’ONU
![Enfrontaments als carrers de Caracas entre detractors de Maduro i les forces de seguretat.](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/08/64fb2dfcb1e06.jpeg)
Enfrontaments als carrers de Caracas entre detractors de Maduro i les forces de seguretat.
Després que el president del legislatiu veneçolà, Juan Guaidó, s’autoproclamés cap de l’Estat dimecres amb l’aval dels Estats Units i de les principals potències llatinoamericanes, Moscou i Pequín van sortir ahir en defensa de Nicolás Maduro. En aquest sentit, el president rus, Vladímir Putin, va parlar per telèfon amb Maduro per expressar-li el seu suport com a “autoritat legítima de Veneçuela”. D’altra banda, el ministre d’Exteriors del Kremlin, Serguei Lavrov, va denunciar la flagrant ingerència” de Washington en la política veneçolana. Així mateix, Viatxeslav Volodin, president de la Cambra Baixa de Rússia, va vaticinar un “bany de sang” a Veneçuela si no es reverteix la situació. En la mateixa línia, la portaveu del ministeri d’Exteriors de la Xina, Hua Chunying, va explicar que Pequín “dóna suport als esforços del Govern de Maduro per mantenir la seua sobirania, independència i estabilitat”. També el president turc, Recep Tayyip Erdogan, va donar suport al seu “germà Maduro” i va qualificar de “totalitari” no respectar-lo com a mandatari del país sud-americà.
Altrament, als carrers de Veneçuela, van continuar les manifestacions a favor i en contra de Maduro. Aquestes mobilitzacions han acabat amb la vida d’almenys 26 persones. A més, segons l’ONG Fòrum Penal, un total de 218 persones han estat arrestades en els últims tres dies per participar en les protestes. En paral·lel, la plana major de l’Exèrcit veneçolà va desatendre el secretari d’Estat dels EUA, Mike Pompeo, que apostava perquè els militars “protegissin” Guaidó, i va reafirmar el seu compromís amb Maduro. A més, van qualificar l’autoproclamat president de “colpista”.
Per la seua part, el president del Govern central, Pedro
Sánchez
, va parlar amb Guaidó per transmetre-li que el millor és que es convoquin eleccions “lliures” a Veneçuela. Sánchez va refusar posicionar-se a favor o en contra de Guaidó, a l’espera del que decideixi avui la Unió Europea. No obstant, tot apunta que els països comunitaris estan dividits en aquesta qüestió, la qual cosa no va ser obstacle perquè ahir França i el Regne Unit reconeguessin Guaidó. D’altra banda, els EUA van demanar reunir el Consell de Seguretat de l’ONU per poder abordar l’assumpte.
Mèxic és l’únic gran suport que Maduro ha trobat al continent, on també compta amb el suport de Bolívia, Nicaragua, el Salvador i Cuba. Més enllà, són Rússia i la Xina les grans valedores del chavisme.
Les potències llatinoamericanes donen suport al canvi a Veneçuela
El conflicte institucional que viu Veneçuela, amb un president sortit d’unes eleccions no reconegudes per la comunitat internacional, Nicolás Maduro, i un altre d’autoproclamat al final d’una manifestació, Juan Guaidó, ha dividit els països llatinoamericans. No obstant, els pesos pesants de la regió s’han decantat majoritàriament a favor del canvi. Els mandataris de l’Argentina, Xile, Colòmbia, el Brasil, el Paraguai i Costa Rica ja s’han posicionat al costat de Juan Guaidó, de la mateixa manera que ho han fet el Canadà i els Estats Units.
![Enfrontaments als carrers de Caracas entre detractors de Maduro i les forces de seguretat.](https://imagenes.segre.com/files/image_414_276/uploads/2023/09/08/64fb2dfef2511.jpeg)
Enfrontaments als carrers de Caracas entre detractors de Maduro i les forces de seguretat.