Tardà admet que 'és possible' que no repeteixi la pròxima legislatura
Tardà fa balanç en el que podria ser el seu últim ple: “Sempre hem intentat entendre’ns amb l’esquerra espanyola”
![Carles Campuzano conversa amb Joan Tardà ahir al Congrés dels Diputats.](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/08/64fb118d23de0.jpeg)
Carles Campuzano conversa amb Joan Tardà ahir al Congrés dels Diputats.
El portaveu d’ERC al Congrés dels Diputats, Joan Tardà, ha fet balanç avui de la seva trajectòria a les Corts en el que podria ser l’últim dia en què assisteix a un ple de la cambra baixa. En declaracions als passadissos del Congrés, ha admès que “és possible” que no repeteixi com a diputat, però “ja comunicarem el que haguem de comunicar”. En tot cas ha recordat que al llarg de la seva trajectòria com a diputat “sempre ens hem intentat entendre amb l’esquerra espanyola” malgrat que “l’esquerra espanyola sempre perd oportunitats”.
Tardà, que va arribar al Congrés l’any 2004, ha recordat que en aquell moment els diputats d’ERC van entrar a la cambra “amb la il·lusió d’entendre’ns amb l’esquerra espanyola” i per això va facilitar la investidura de Zapatero amb voluntat de transformar l’Estat autonòmic en un Estat Federal.
Però Zapatero va “renunciar a fer allò que s’havia compromès a fer com aprovar l’Estatut que sortís del Parlament” i “des d’aleshores tot va anar a pitjor amb els governs de Rajoy”.
Un cop el PSOE torna a governar, segons Tardà, “ara estem on estàvem” amb una “voluntat permanent d’entendre’ns amb l’esquerra espanyola per fer possible el referèndum”. “Som molt perseverants”, ha dit, perquè “nosaltres sempre ens hem intentat entendre amb l’esquerra espanyola, però l’esquerra espanyola sempre perd oportunitats”.
El portaveu d’ERC –que aquest dimecres va rebre el reconeixement públic del president del govern espanyol, Pedro Sánchez, i del seu portaveu adjunt, Gabriel Rufián- ha lamentat que en aquesta etapa el Congrés no ha canviat per convertir-se en una cambra “més viva” amb una democràcia “més participativa i directa”.
En aquest sentit, ha recordat que el 2004 ERC va intentar sense èxit que es pogués parlar en català, euskera, i gallec a la cambra. El dia que es pugui fer, ha dit, “significarà que s’ha modernitzat no només en aquest aspecte, sinó en tots els altres” però per ara “té una gran càrrega simbòlica que encara no es pugui parlar en català”.