INVERSIÓ DEFENSA
La despesa militar mundial arriba al seu màxim històric gràcies als EUA
Washington i Pequín sumen més de la meitat de la inversió global en Defensa || Europa central i de l’Est incrementen els seus pressupostos per temor a Rússia
![Marxa a Moscou de l’Exèrcit rus per la Revolució d’octubre.](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/09/64fc26d319cbf.jpeg)
Marxa a Moscou de l’Exèrcit rus per la Revolució d’octubre.
La despesa militar dels EUA va augmentar l’any passat per primera vegada des del 2010. L’Administració de Donald Trump va elevar la inversió en Defensa un 4,6% respecte a l’any anterior fins a assolir els 649.000 milions de dòlars, un 36% del total mundial, que va créixer fins al seu màxim històric. Washington i el seu rival estratègic Pequín sumen per primera vegada més de la meitat de la inversió global en Defensa, segons les dades que va publicar ahir l’Institut Internacional d’Estocolm per a la Investigació de la Pau (SIPRI). Des de la seua arribada a la Casa Blanca el 2016, Donald Trump mai no ha ocultat la intenció d’enfortir encara més la supremacia militar dels EUA sobre els seus dos principals rivals geoestratègics, la Xina i Rússia. Les retallades del republicà en medi ambient, cooperació exterior o ajuts contra la pobresa energètica li han permès reforçar el seu múscul militar amb 39.000 milions de dòlars més que l’any anterior.
D’altra banda, la despesa militar de Rússia va descendir per quart any consecutiu el 2018 i es va situar als 61.400 milions de dòlars (3,5% menys) i per primera vegada no entra entre els cinc països que més diners del seu pressupost dediquen a activitats de defensa, que són els EUA (649.000 milions), la Xina (250.000 milions), l’Aràbia Saudita (67.600 milions), l’Índia (66.500 milions) i França (63.800 milions). Tanmateix, el temor que Rússia inspira a l’est d’Europa fa que països de la zona hagin augmentat les partides que dediquen a Defensa. En aquest cas es troba Ucraïna, que l’any passat va gastar un 24% més en aquestes activitats, fins a assolir els 4.800 milions de dòlars. Percentatges d’increment similars, segons l’informe, registren Bulgària, Romania, Letònia i Lituània. La despesa militar a Polònia també va augmentar, encara que a un ritme menys intens, un 8,9%, fins als 11.600 milions de dòlars.
Rússia i Ucraïna, la guerra dels passaports El president de Rússia, Vladímir Putin, va assegurar ahir que els ciutadans russos i ucraïnesos només es beneficiarien en el cas de comptar amb una ciutadania comuna, un missatge que va llançar després d’haver aprovat un decret per facilitar la concessió de passaports russos als residents a l’est d’Ucraïna. Dissabte, el mandatari rus va assegurar que el Govern estava estudiant la possibilitat d’oferir a tots els ciutadans ucraïnesos la concessió accelerada de passaports russos, un missatge que van lamentar diversos líders polítics a Ucraïna. Per la seua part, el president electe d’Ucraïna, el còmic Volodímir Zelenski, va assegurar que no espera que hi hagi gaires ucraïnesos disposats a acceptar l’oferta de les autoritats russes i va decidir “contraatacar” oferint la ciutadania ucraïnesa als russos residents en territori ucraïnès.