ENERGIA CRISI
Macron rebutja el Midcat i Moscou descarta reobrir l'aixeta del gas
El líder gal assegura que no fan falta noves interconnexions gasistes amb Espanya || El Kremlin diu que les sancions dificulten el manteniment del Nord Stream 1
![Una vista general dels sistemes de canonades i dispositius de tancament del gasoducte Nord Stream 1.](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/09/64fc7c2a560a1.jpeg)
Una vista general dels sistemes de canonades i dispositius de tancament del gasoducte Nord Stream 1.
El president de França, Emmanuel Macron, va afirmar ahir que no fan falta noves interconnexions de gas amb Espanya perquè les actuals són molt lluny de la saturació, i va afegir que el projecte de gasoducte Midcat no es justifica per motius energètics i ambientals. En una conferència de premsa sobre energia, va dir que els dos gasoductes que uneixen actualment els dos països, pel País Basc i Navarra, estan “infrautilitzats”, ja que des del febrer s’estan utilitzant al 53 per cent. Va afegir que a l’agost ha estat França la que ha exportat gas a Espanya i no al contrari.
En canvi, es va mostrar a favor de “desenvolupar les connexions elèctriques amb Espanya” per a l’exportació a Europa d’energia produïda a partir de renovables, va assenyalar després d’una conversa amb el canceller alemany, Olaf Scholz, sobre la situació energètica d’Europa. A més, va advertir que a França “hi ha molta oposició ambiental, que no deixa de tenir fonament”, la qual cosa complicaria portar a terme el projecte. Per la seua banda, Rússia mantindrà interromput el subministrament de gas a través del gasoducte Nord Stream 1 fins que la Unió Europea aixequi les sancions contra Moscou.
De fet, Moscou culpa Occident del recent tancament del gasoducte, i argumenta que les sancions imposades per la UE han dificultat l’arribada de materials essencials per a les tasques de manteniment. La declaració del Kremlin arriba dos dies després que la companyia russa Gazprom tallés definitivament el subministrament adduint una fuga d’oli, un argument que Siemens –l’encarregada de les tasques de reparació– ha rebutjat.En aquest context, França i Alemanya volen que la Unió Europea creï una “contribució” que haurien de pagar els operadors energètics que estan obtenint beneficis molt superiors als costos de producció i que després es repartiria entre els països membres.D’altra banda, l’aliança OPEP+, encapçalada per l’Aràbia Saudita i Rússia, va acordar reduir a 100.000 barrils diaris l’oferta petrolera oficial d’aquest grup de 23 països des de l’octubre, davant la por que un fre de l’economia mundial disminueixi la demanda d’“or negre”.