L'Audiència Nacional envia a judici Germà Gordó i altres càrrecs de CDC, el PDeCAT i diversos empresaris pel cas 3%
La fiscalia acusa 30 persones físiques i 16 jurídiques per corrupció, suborn, prevaricació i blanqueig de capitals
![Pla americà de l'exconseller de Justícia i exgerent de CDC Germà Gordó sortint de la Ciutat de la Justícia amb el seu advocat, Cristobal Martell, el 13-11-20 (horitzontal).](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/09/64fc8d09cdc35.jpeg)
L'Audiència Nacional envia a judici Germà Gordó i altres càrrecs de CDC, el PDeCAT i diversos empresaris pel cas 3%
L'Audiència Nacional ha enviat aquest dimarts a judici el PDeCat, CDC, l'exconseller Germà Gordó i els extresorers convergents Daniel Osácar i Andreu Viloca en l'anomenat cas del 3%. En la seva resolució, el magistrat titular del jutjat central d'instrucció número 5, Santiago Pedraz, acorda l'obertura de judici oral respecte a un total de 30 persones físiques, entre elles polítics, empresaris i funcionaris de diferents administracions i institucions públiques de Catalunya, i de 16 persones jurídiques. La fiscalia demana penes de fins a més de 21 anys de presó per organització criminal, frau, corrupció entre particulars, tràfic d'influències, suborn, prevaricació i blanqueig de capitals.
El magistrat declara la Sala Penal com l'òrgan competent per a l'enjudiciament d'aquests fets i dóna un termini de tres mesos a les representacions dels encausats per presentar els seus escrits de defensa. La interlocutòria d'obertura de judici oral recull els escrits d'acusació de la Fiscalia Anticorrupció i dels Ajuntaments de Barcelona i de Sant Cugat del Vallès. El ministeri públic considera que els fets són constitutius dels delictes d'organització criminal, frau a les administracions públiques, corrupció entre particulars, tràfic d'influències, suborn, prevaricació i blanqueig de capitals. Pedraz ha decretat l'arxivament provisional parcial per a Juan Antonio Carpintero.
La Fiscalia Anticorrupció demana penes de fins a més de 21 anys de presó per a una trentena de membres de la trama de finançament irregular de CDC coneguda com a 'cas 3%'. A més, reclama al PDeCat i a CDC 3 milions d'euros de multa per blanqueig de capitals. De les 30 persones investigades en la causa, una desena han aconseguit substancials reduccions de la petició de pena per la seva col·laboració en la investigació. En total, Anticorrupció acusa 30 persones entre polítics i empresaris, així com 16 persones jurídiques, entre les quals hi ha CDC i PDeCat, dels delictes d'organització criminal, frau a les administracions públiques, corrupció entre particulars, tràfic d'influències, suborn, prevaricació i blanqueig de capitals.
El ministeri públic reclama als 30 acusats, entre els quals 13 persones vinculades a CDC i les seves fundacions i 17 empresaris, i a les empreses adjudicatàries que van finançar irregularment a CDC que indemnitzin les administracions afectades pel suposat sobrecost de les obres i serveis contractats, a més d'uns 27.000 euros de decomís i multes que en total superen els 100 milions d'euros. Entre les 14 empreses acusades hi ha Teyco, Urbaser, Fundación ACS, COPISA, Oproler. També demana importants penes d'inhabilitació per a càrrec públic per a la majoria d'acusats i multes per a bona part d'ells.
En el seu escrit d'acusació, el fiscal anticorrupció José Grinda situa en un esquema Germà Gordó, aleshores secretari de Govern de la Generalitat, com la persona que dirigia com entraven els diners i cap on havien d'anar dirigides les adjudicacions, a través d'un “control i seguiment” de les obres públiques. Per això reclama per a ell la pena de 18 anys i 10 mesos de presó i una multa de 4,6 milions d'euros. Segons la fiscalia, Gordó va ser durant uns quants anys el contacte dels contractistes de la Generalitat amb CDC. "Aquest contacte, a més d'haver-se realitzat al marge de les vies legals i de la funció que li corresponia dins del govern català, va ser dirigit al benefici dels contractistes esmentats i al del partit polític a què pertanyia, objectius ambdós oposats al bé públic", sosté.
El segueix Francesc Sánchez, com a secretari econòmic de CDC, qui també hauria gestionat aquestes partides des del 2011. El seu reconeixement dels fets i la seva col·laboració en la causa li ha permès que tot i que se l'acusa de cinc delictes, el fiscal només demana per a ell un any de presó i la resta substituït en treballs per a la comunitat.
Els següents a la piràmide serien els tresorers, Andreu Viloca i Daniel Osàcar, que gestionarien --segons l'escrit-- com s'havien de fer les donacions. El primer s'enfrontarà a una pena de 21 anys i quatre mesos, mentre que per a Osàcar, ja condemnat pel 'cas Palau', es limitarà a feines en benefici de la comunitat, gràcies a la seva col·laboració en l'esclariment dels fets investigats. Per al fiscal, Viloca s'ocupava fonamentalment de fer la “triangulació” amb autoritats i amb empresaris, i dels pagaments a les fundacions. "Sent administrador i tresorer de CDC i de la fundació CatDem, portava un control exhaustiu de totes les licitacions i adjudicacions d'obra pública i de concursos oferts per diferents administracions sota l'esfera de poder" de la formació. A més, segons l'escrit del fiscal, Viloca "controlava, en una primera instància, de forma sistemàtica els pagaments encoberts que rep finalment CDC, veritables pagaments il·lícits sota l'aparença de donacions, a través de les fundacions vinculades".
Els extresorers haurien fixat el sistema establert, dirigit a que els diners s'ingressessin en fundacions afins al partit, com CatDem i Forum Barcelona, des d'on es recuperarien els diners. Des del 2008 fins al 2015, la fiscalia calcula que 1,8 milions d'euros que van arribar des d'adjudicataris al partit com a forma de “cànon” exigit si volien entrar a la roda dels contractes públics. L'import total de les 31 adjudicacions manipulades sumaria 168 milions d'euros.
En aquelles dates, el president de la formació era Artur Mas, encara que tots els acusats, en les seves respectives declaracions judicials, van exculpar-lo.
Entre les 31 adjudicacions sospitoses hi ha la d'escombraries i neteja d'Olot, el manteniment d'escoles a Barcelona, la nova estació de l'AVE a Girona, un CAP a Mataró i un a Prats de Lluçanès, un institut a Manresa, l'ampliació d'FGC a Sabadell, una carretera local d'Ullastrell a Abrera i una altra de Martorell a Sant Llorenç d'Hortons, la C-55 a Manresa, un centre cívic a Sant Fruitós de Bages, escoles a Vila-seca, Sabadell, el Vendrell i Sant Hipòlit de Voltregà, un parc a Lloret de Mar, una piscina a Figueres, un centre de formació a Sant Celoni, pisos de protecció oficial a Sant Cugat del Vallès, el servei de manteniment de l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya, la rehabilitació d'un pavelló del recinte històric de l'hospital de Sant Pau de Barcelona, la urbanització d'un carrer a Sabadell, l'enllumenat de Tona, el dic Est i els accessos sud del Port de Barcelona, carrils bici de la capital catalana, el Paral·lel i la plaça de les Glòries de Barcelona, i el campus universitari Diagonal-Besòs de Barcelona,
"Els acusats s'ocupaven d'implementar l'estratègia acordada pels líders del partit, supervisar la gestió i distribuir els fons il·lícits obtinguts. Ho feien mitjançant un patró de funcionament planificat per finançar il·lícitament el partit polític mitjançant la venda d'influències en l'adjudicació de contractes públics", afegeix. Segons el fiscal, tots ells haurien desenvolupat aquestes accions dirigides a una sola finalitat: subvertir les regles de competència del mercat i utilitzar la direcció de les administracions per obtenir un benefici i lucre il·lícit, personal i mercantil, en el cas dels empresaris, econòmic i polític, en el cas dels dirigents de CDC, aconseguint un "finançament il·legal" per al partit.
Això comporta un "greu descrèdit a l'administració pública i un perjudici al mateix erari", recull l'escrit. El patró d'actuació es va repetir durant anys, sempre segons la fiscalia. Els responsables de CDC mantenien el control de les obres que s'adjudicarien en diferents administracions, ja fos a nivell català o local. Després es localitzaven possibles adjudicataris, amb els quals es mantenien contactes, igual que també es posaven d'acord amb els responsables d'empreses públiques, com Josep Antoni Rosell --per a qui demana 10 anys de presó--, Antoni Vives --que s'enfronta a sis anys de presó-, i Sixte Cambra --per a qui demana quatre anys i mig--, entre d'altres. A partir d'aquí s'exigien les donacions a través d'alguna de les seves fundacions vinculades. Tot aquest modus operandi estava detallat minuciosament a l'agenda de Viloca, que es va intervenir durant el registre al seu despatx el 2015 arran de l'inici de la investigació.
Segons l'escrit, en alguns dels casos, els dirigents d'aquestes administracions, d'acord amb els responsables de CDC i seguint les seves indicacions, alteraven efectivament concursos públics amb la finalitat de dirigir-los cap a les empreses dels acusats connivents. "Es va instaurar també un sistema d'adjudicació 'de cautxú', que permetia un grau formal de discrecionalitat que, en realitat, encobria l'arbitrarietat", diu l'escrit. D'aquesta varietat en resulta “paradigmàtic” el cas de GISA o Infraestructures.Cat. En altres casos, ni tan sols va ser necessari fer alteracions atès que el resultat preestablert era “assumit” per les empreses licitadores no adjudicatàries.
En el cas de les donacions, es lliuraven com a percentatge de l'obra adjudicada o simplement per crear o mantenir una "bona relació" amb el partit i, així, ser tinguts en compte per a futures adjudicacions i ser considerats "elegibles". Per la seva banda, les empreses investigades, "conscients" que eren pagaments supeditats a aconseguir beneficis il·lícits, van actuar amb "l'afany de dissimular aquestes donacions", fonamentalment mitjançant dues operatives: en relació amb el seu origen, realitzant els pagaments des de diferents empreses o fundacions pertanyents al mateix hòlding empresarial, per ocultar i dissimular-ne l'origen; i en relació amb la seva destinació, fent pagaments a les diferents fundacions que tenia disponibles CDC per obtenir finançament, CatDem i Forum Barcelona, "per amagar el destinatari final": CDC.