Una ordre de Transparència obre la porta a conèixer el nombre real de militants de cada partit
![L'edifici d'Hisenda a Lleida.](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/08/64fb2b54c45a0.jpeg)
L'edifici d'Hisenda a Lleida.
El Consell de Transparència i Bon Govern (CTBG) ha ordenat al Ministeri d’Hisenda atendre la petició d’informació presentada per un particular a qui li haurà de remetre el desglossament anual del nombre de persones que han pagat una quota d’afiliació a una formació política entre 2015 i 2021, la qual cosa permetria saber el nombre real de militants amb qui compta cada partit o coalició. A més, li haurà de fer entrega de dades sobre el nombre de persones que han fet un altre tipus de donacions monetàries a entitats polítiques.
La persona a qui el CTBG ha donat la raó admetent el recurs que va presentar contra la decisió d’Hisenda de negar-li informació, va sol·licitar aquestes dades el desembre de 2021. En el seu escrit deixava clar que en cap cas demanava que s’identifiqués als afiliats o donants, per la qual cosa amb la seua sol·licitud no posava en risc les dades personals dels mateixos. Hisenda va tardar sis mesos a comunicar-li que no anava a atendre la seua petició, incomplint així el termini d’un mes que fixa la llei per contestar als particulars sobre les seues sol·licituds d’informació. Hisenda es va agafar a una de les causes d’inadmissió que preveu la Llei de Transparència, la que faculta a no atendre la sol·licituds que siguin "manifestament repetitives o tingui un caràcter abusiu no justificat" amb la finalitat de la norma.
EL MINISTERI ES NEGAVA A DONAR LES DADES
En concret, li va contestar al·ludint al "gran volum de partits polítics, federacions i coalicions" als quals hauria de donar trasllat de la petició i també al "caràcter reservat de les dades" tributaris dels contribuents, ja siguin persones físiques o jurídiques. A més, el departament que dirigeix María Jesús Montero va argumentar que els partits polítics ja estan afectats per la Llei de Transparència i han d’informar dels contractes i convenis subscrits amb l’administració pública, les subvencions que reben.
"Sembla evident que el seu dret a la reserva de dades tributàries no pot veure’s restringit facilitant una informació (donacions rebudes de particulars) que expressament no ha estat contemplada pel legislador dins del deure de transparència dels partits polítics, ja que el legislador ha limitat el seu deure de transparència a les subvencions rebudes d’Administracions Públiques", afegia Hisenda en la seua resposta al peticionari d’informació, a qui recalcava que no era possible "en cap cas facilitar la informació sol·licitada pel seu caràcter confidencial". Després de la denegació d’Hisenda a la seua sol·licitud, el peticionari va presentar un recurs davant del CTBG, recalcant al ministeri que no volia tenir accés a cap dada concreta de cap contribuent, pel donar-li el que demanava no implicaria alguna vulneració de confidencialitat. El CTBG va remetre aquest recurs al ministeri però aquest va refusar presentar al·legacions.
Finalment, el Consell va donar la raó al recurrent per diversos motius. En primer lloc va advertir que Hisenda no havia "justificat ni acreditat" el caràcter suposadament abusiu de la petició i va recalcar al ministeri que "una sol·licitud no pot considerar-se abusiva pel mer fet d’afectar a una pluralitat molt important d’assumptes o expedients ni tampoc pot considerar-se abusiva per afectar a drets o interessos de tercers".
Així mateix, segons el CTBG "no és evident que la revelació de la mera dada numèrica sobre les donacions o quotes abonades en el període temporal sol·licitat, que no comprèn informació de caràcter econòmic, pugui afectar de manera rellevant els drets i interessos de les entitats receptores". "En definitiva, –abunda la resolució– no hi ha una extralimitació en la conducta mancada de finalitat seriosa i legítima amb voluntat de perjudicar, ni s’observa un excés en l’ús del dret que pugui qualificar-se com a anormal. La sol·licitud es presenta en exercici d’un dret públic subjectiu garantit a la Constitució i en la llei i no és subjacent en ella una voluntat de perjudicar drets o interessos legítims de tercers, pel que no s’aprecia la concurrència de la causa d’inadmissió invocada procedint l’estimació de la reclamació en aquest punt".
Per al CTBG, tampoc no resulten de rebut les al·legacions de l’Agència Tributària sobre que "la informació sol·licitada excedeix de la prevista en les obligacions en matèria de publicitat activa imposades als partits polítics" que només afecta els contractes, relació de convenis i subvencions/ajuts públiques concedides per una administració Pública.