COL·LABORACIÓ
Campanya fruitera 2023
![Campanya fruitera 2023](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/10/64fd70df94408.jpeg)
Campanya fruitera 2023
Al Segrià i Baix Cinca l’activitat al fruiter de pinyol és intensa, l’aclarit i recol·lecció se solapen i tenen un problema que crec previsible per la falta de mà d’obra. El resultat és un retard en l’aclarit que penalitza la qualitat i una superposició de varietats per recol·lectar amb problemes de maduració, que deixen a terra, a peu de l’arbre, part d’una producció que, gravada per totes les despeses de producció, es farà malbé sense retorn per al productor. A finals d’abril, en préssec, nectarina i paraguaià, es podia fer una previsió acurada de producció per a la major part de varietats, donat que l’aclarit fisiològic és inexistent i l’aclarit manual s’havia efectuat en les de recol·lecció més primerenca, sobre les quals es podia fer un compte orientatiu de collita que superava en molt les produccions anteriors i que donava un potencial productiu superior a l’habitual. Una dada important és el cost de l’aclarit, que té dos components, el temps i l’import dels jornals.
En les primeres varietats aclarides, el cost de 3.500 € és el doble del 2022 per a varietats no afectades per les gelades, i l’augment de jornal treballat no justifica la diferència, que ve marcada pel temps emprat. El cost de l’aclarit és un índex inequívoc de la producció que queda penjada a l’arbre i que caldrà ficar al palot.En un escrit publicat a SEGRE feia un càlcul de la necessitat de personal per fer un aclarit correcte en temps i una recol·lecció adequada, i matisava una previsió de 25.000 persones per a aquesta tasca a Lleida i a l’àrea pròxima de Cinca-Casp, per un previsible augment de producció d’entre un 20 a un 30% sobre l’estàndard de 400.000 tn de màxima enregistrada per producció de fruita de pinyol. Les xifres oficials donades posteriorment deixaven aquest increment d’entre un 5 i un 10%. Estem en un inici de recol·leccions de varietats com carioca, omega, big bang, ufo o patty s’han avançat uns 7 dies amb relació al 2022 i amb una maduració molt agrupada i amb produccions que van de les 30 a 35 th/ha quan l’habitual eren de 20 a 25 tn/ha.El resultat és que a les centrals arriben plataformes de 18 peus amb 72 palots de 200 kg i la balança d’entrades i sortides obliguen a abastir fruita en fred perquè la demanda no està al nivell de l’oferta.El semàfor està en groc i tirant a vermell, i estem a començament de campanya.
Europa està en recessió i això pot ser part del problema, però l’altra part està que aquest any les produccions franceses estan en un nivell correcte, les italianes, tot i els aiguats al Vèneto, han respectat el sud, Grècia ha fet acte de presència amb préssec i nectarines als mercats alemanys i Turquia està envaint amb cirera i albercoc el centre i nord d’Europa, i la producció murciana està arribant a Itàlia i la resta d’Europa a comissió, competint amb la nostra, que es venia a preu.No voldria posar una nota de pessimisme, però sí que cal donar un avís al sector del qual, com a productor, formo part. Entrem en una campanya de molt bones produccions en totes les espècies i varietats i caldrà veure fins a quin punt pot afectar la restricció de recs i la meteorologia que ha fet acte de presència amb calamarsades. Fruita de pinyol, de llavor i fruita seca superen en el moment present les millors produccions enregistrades.
El personal per aclarir i recol·lectar escasseja i, conscients del problema, posem salaris a subhasta sobre la taula de les ETT.Com a afegit, en algunes centrals s’intueix desproveïment de palots, i el motiu és que n’hi ha molts de plens a les càmeres esperant la comanda que els doni el tret de sortida. Un suggeriment: cal posar en marxa campanyes de promoció i agilitzar les vendes per a uns consumidors que estan afectats o mentalitzats en un ambient de recessió i als quals les grans centrals de compra i abastiment intentaran vendre a un bon preu, fet que obligarà a pagar el món productor. Com sempre, corren el perill de pagar els plats trencats.