TRIBUNA
De la transformació a la recuperació
![De la transformació a la recuperació](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/08/64fb5d1f6a8c4.jpeg)
De la transformació a la recuperació
Si hagués de resumir el 2021 amb una frase, amb una imatge, manllevaria un fragment d’una cançó de Manel, una de les primeres, quan l’ukulele encara no havia donat pas a les guitarres elèctriques i als sintetitzadors: “Ens ha costat Déu i ajuda arribar fins aquí.” Aquesta cançó és una corranda –‘Corrandes de la parella estable’– en què, en un concert en directe, el públic puja a l’escenari i canta la seua versió de l’estrofa.
Array Al 2021 li passa igual que a aquesta corranda, no haurà estat igual per a tothom però sí que en podem treure algunes conclusions en què segurament bona part de la ciutadania estarem d’acord. Malgrat que encara convivim amb certes restriccions –i les dades, de moment, no ens permeten relaxar-nos–, el 2021 ha estat l’any de la represa. Ha estat un any per recuperar, en petites dosis, l’esperança.
“Fora fa fred però tenim fam de primavera.” Aquest fragment de la nadala de l’ajuntament de Lleida, que aquestes festes la tornem a sentir cada tarda davant de Paeria, resumeix en essència l’esperit d’aquest 2021 i, sobretot, la voluntat de què volem que sigui el 2022, una llarga primavera en què recollir tots els fruits.El 2021 ha estat, a nivell de Paeria, un gran any pel que fa a projectes de transformació digital. Perquè de l’experiència de la pandèmia i dels primers confinaments en vam extreure la necessitat d’accelerar una transformació digital que ja havíem iniciat, el 2020, cara endins: amb el teletreball i els escriptoris virtuals, la incorporació massiva de l’expedient electrònic en tots els àmbits, la transformació dels òrgans de govern en format digital, el llibre de decrets electrònics, el web de pressupostos oberts, la bústia ètica...El 2021 ha estat la visualització i la transformació cara enfora. Un dels projectes del qual ens sentim més orgullosos, pel que representa, per l’abast que ha tingut i per la transversalitat que ha suposat, és el d’Empadrona’t.
Aquest projecte inclou que es puguin fer tots els tràmits del padró de forma telemàtica, l’expedició automàtica de certificats de padró (sense esperar-se ni un minut) i un xatbot que permet interaccionar i assessorar la ciutadania per resoldre aquells dubtes més mecànics o senzills. Tot això a només un clic, mitjançant la pàgina web padro.paeria.cat. I em fa sentir especialment orgullosa perquè el reconeixement de la feina ben feta ha arribat no només dels mateixos usuaris i de la ciutadania sinó d’altres ens i administracions: va ser finalista als premis CNIS d’administració electrònica i l’experiència va ser seleccionada per exposar-la al Congrés de Govern Digital de Catalunya. Des de la bona governança republicana als municipis, aquella que posa les persones al centre i actua en els problemes reals i quotidians de la ciutadania, arribem a altres institucions que ens prenen com a referents.
I així, a poc a poc, també anem teixint xarxa arreu.Aquest 2021 també hem reduït –i estem treballant per reduir encara més– la bretxa digital. Ho hem fet amb l’habilitació del primer Punt de Suport Digital, en aquest cas al barri de Balàfia. El que pretenem és apropar l’administració a tota la ciutadania.
És una de les nostres dèries, fer de la Paeria una institució més propera i transparent. En aquest sentit, el Punt de Suport Digital oferirà recolzament per accedir a diferents serveis municipals com poden ser la sol·licitud de cita prèvia a l’Oficina Municipal d’Atenció Ciutadana (OMAC) o l’Oficina de Gestió i Atenció Tributària (OGAT), donar informació relativa a la gestió dels tràmits online que ofereix l’ajuntament de Lleida a través del seu web o fer acompanyament en l’expedició de l’IdCat-mòbil. La voluntat, evidentment, és obrir un nou Punt de Suport a cada barri de la ciutat.
El proper serà a principis del 2022, al barri de la Mariola.Aquests són un tastet dels molts més projectes desenvolupats durant el 2021 que incideixen en digitalització i transparència, i que omplen la motxilla que ens permetra iniciar el viatge cap al 2022. Un viatge amb l’horitzó posat al 2030, un viatge en el qual necessitarem molt equipatge. Aquest nou any que iniciarem ha de ser l’any de l’aposta clara i total per la recuperació social i econòmica de la nostra ciutat, del nostre país.
Una aposta que ha d’anar de la mà dels fons europeus Next Generation. I aquí també tenim molt camí per recórrer en l’àmbit de la digitalització. La Junta de Govern Local de 30 de novembre ja va aprovar la sol·licitud als NGEU en l’àmbit de la digitalització, que inclou propostes centrades en l’administració orientada al ciutadà, les operacions intel·ligents, les infraestructures digitals i la ciberseguretat, per optar a més de 510.000 euros.
Perquè no volem –ni podem!– deixar escapar ni un euro que pugui venir d’Europa.I amb tota la feina, amb totes les lliçons apreses, sí, “ens ha costat Déu i ajuda arribar fins aquí”, però tenim la força, la convicció i els aprenentatges per continuar liderant la recuperació de la nostra ciutat. Lleida necessita, ara més que mai, projectes ambiciosos i esperançadors. Des de la transformació a la recuperació, estem preparats per dur-los a terme.
Que tinguem un bon 2022.
![De la transformació a la recuperació](https://imagenes.segre.com/files/image_414_276/uploads/2023/09/08/64fb5d2025cf0.jpeg)
De la transformació a la recuperació