El Pallars Jussà i les Garrigues, les comarques que perden més població
Un de cada quatre dels seus veïns té més de 65 anys
![Vista àeria del centre urbà de la ciutat de Lleida.](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/06/64f8ae678a6a1.jpeg)
Vista àeria del centre urbà de la ciutat de Lleida.
La població resident a Catalunya és de 7.543.825 persones a 1 de gener de 2018, segons les Estimacions de població de l’Institut d’Estadística de Catalunya (Idescat). Aquesta xifra supera el màxim històric que es va assolir l’any 2012 i representa un augment de 47.549 habitants respecte d’un any enrere. La migració amb l’estranger ha estat el principal component del creixement de la població el 2017 (43.108 persones). A més, l’aportació del saldo migratori amb la resta d’Espanya ha estat de 4.216 persones i la del creixement natural, de 638 (66.803 naixements menys 66.165 defuncions).
L’any 2017 la població ha crescut a 28 comarques, i ha disminuït a 14, amb el Pallars Jussà (-11%) i les Garrigues (-8,2%) al capdavant de la pèrdua de població al territori lleidatà. En conjunt, la població a les comarques de la plana es manté estable, mentre que descendeix un 3,2% a les de muntanya, a excepció de la Val d'Aran.
La xifra de població major de 65 anys, a 1 de gener de 2018, és d’1.417.311 habitants, 21.106 persones més que l’any anterior per efecte de l’elevada esperança de vida i de generacions cada cop més nombroses que arriben als 65 anys. La població de 15 a 64 anys també ha augmentat l’any 2017 i és de 4.938.813 persones, 26.705 més que l’any anterior. En canvi, la població de 0 a 14 anys és d’1.187.701 habitants, 262 persones menys que l’any anterior.
El procés d’envelliment de la població catalana ha continuat el 2018, com a resultat de la combinació d’una natalitat baixa i una esperança de vida alta. El percentatge de població de 65 anys i més ha passat del 18,6% el 2017 al 18,8% el 2018.
L’envelliment de la població presenta diferències importants en el territori. En cinc comarques, més d’una quarta part de la població té 65 anys i més: la Terra Alta (29,3%), el Pallars Jussà (25,6%), el Ripollès (25,6%), les Garrigues (25,4%) i el Priorat (25,4%). En canvi, l’Aran (14,1%) i les comarques del Gironès (15,3%), el Vallès Occidental (16,4%), el Tarragonès (16,5%) i el Vallès Oriental (16,5%) són les que tenen menor percentatge de població de 65 anys i més.
El saldo migratori amb l’estranger és el component que ha aportat creixement a un major nombre de comarques. El Barcelonès destaca clarament respecte a les altres comarques, amb un saldo migratori amb l’estranger de 21.884 persones. La segueixen el Vallès Occidental (4.360), el Baix Llobregat (3.217) i el Maresme (2.074). En canvi, hi ha tres comarques amb saldo migratori amb l’estranger negatiu: la Cerdanya (-214), el Montsià (-107) i el Pallars Sobirà (-3).
El saldo migratori interior (migracions amb la resta de Catalunya i la resta d’Espanya) ha estat positiu en un total de 28 comarques. Destaquen les comarques del Maresme (1.759), el Vallès Occidental (1.578) i el Vallès Oriental (1.481). Les altres 13 comarques i l’Aran han registrat un saldo migratori interior negatiu. Entre aquestes destaquen el Barcelonès (-7.169), el Baix Ebre (-264) i el Segrià (-192).