Influeix la competència sexual entre mascles en la qualitat de l'esperma?
Un estudi pioner plantena noves tècniques d’anàlisi en biologia de la reproducció
![Mostres d'esperma preparades per a l'estudi.](https://imagenes.segre.com/files/image_large/uploads/2023/09/08/64fb09d90c4f8.jpeg)
Influeix la competència sexual entre mascles en la qualitat de l'esperma?
Una investigació amb peixos zebra adults ha descobert que la competència sexual pot afectar a la funció i qualitat de l’esperma, una troballa que proporciona un nou model per a l’avenç en l’estudi dels mecanismes cel·lulars i moleculars implicats en la fertilitat i reproducció en humans. El peix zebra (Danio rerio) és un model extraordinari per a estudis de desenvolupament a causa del seu alt nivell de fertilitat, la similitud genètica amb els humans i la fecundació externa que origina embrions transparents. Aquesta investigació, publicada a la prestigiosa revista científica Journal of Evolutionary Biology i liderada per les universitats d’Alacant i d’Upsala (Suècia), ofereix nous coneixements sobre com la competència sexual pot afectar a les característiques fenotípiques i genotípiques dels espermatozoides, han informat fonts de la primera institució acadèmica.
Referent a això, el treball interdisciplinari entre científics d’Alacant i Suècia és pioner a nivell internacional i ha permès plantejar nous dissenys experimentals i tècniques d’anàlisi en biologia de la reproducció. "La metodologia de la investigació es va basar en exposar durant dos setmanes al peix zebra mascle a un tractament d’alta competència (mantenint dos mascles amb una femella) o a un tractament de baixa competència (un mascle amb dos femelles)", han explicat els científics de la Universitat d’Alacant.
Segons la investigadora predoctoral del Departament de Biotecnologia de la Universitat d’Alacant i autora principal de l’estudi, Paula Sáez, "el resultat va ser que la presència d’un mascle rival pot tenir efectes positius en els paràmetres fenotípics, donant lloc a espermatozoides més ràpids i competitius". "Caracteritzats per caps més petits i un allargament de les seues peces intermèdies i flagells respecte als de mascles exposats a baixa competència", ha revelat. No obstant això, ha precisat Sáez en declaracions a Efe, "això pot tenir un cost en la pròxima generació, ja que comporta efectes negatius en la integritat de l’ADN." "Una possible explicació de la diferència en el dany del material genètic és que els mascles en el tractament d’alta competència experimenten nivells més alts d’estrès, desencadenant probablement una producció més gran d’espècies reactives d’oxigen", ha indicat. "Aquest augment podria estar desencadenant el dany observat a les cadenes de l’ADN, afectant tant a l’èxit de la fecundació com a la supervivència de les cries", ha afegit.
La investigació en animals és fonamental per a l’avenç en el coneixement dels mecanismes implicats en la biologia del desenvolupament humà. "Necessitem treballar amb models biològics per aprofundir en aspectes de la funció i qualitat de l’espermatozoide durant la competència espermàtica", ha comentat, per la seua part, la directora de la Cátedra Human Fertility de la Universitat d’Alacant i coordinadora de l’estudi, María José Gómez-Torres.
Les troballes d’aquesta investigació "ens han permès observar com les condicions ambientals poden repercutir en el resultat final de la fecundació, modificant paràmetres no perceptibles mitjançant el seminograma convencional com és la integritat de l’ADN", ha dit Gómez-Torres.
Segons el també autor d’aquest estudi i investigador del Departament de Biotecnologia de la Universitat d’Alacant, Alejandro Romero, "existeix una àmplia diversitat de formes i mides de l’espermatozoide entre espècies". Tanmateix, la influència genètica en el disseny cel·lular i la seua relació amb la competència espermàtica encara és poc coneguda, ha afirmat. "En aquest estudi, mitjançant l’aplicació de la morfometria geomètrica, tècnica d’anàlisi definida com la unió entre la biologia i la geometria, hem aconseguit aïllar de manera minuciosa variacions de forma i mida en l’espermatozoide, analitzant, a més, la seua relació amb altres mecanismes de senyalització cel·lular", ha especificat